Marics Peti
Egymásnak ellentmondó ígéretek.
Ursula von der Leyen marad az Európai Bizottság elnöke – derült ki, miután összeszámolták a szavazatokat az Európai Parlamentben. Von der Leyen 401 szavazatot szerzett, az újraválasztásához 360 voksra volt szükség. Bár az őt jelölő frakciókkal szűken ugyan, de meglehet a többsége, sokan mégis azt feltételezték, hogy lesznek úgynevezett kiszavazó képviselők, akik mégsem támogatják őt. A szavazás előtt sokan bírálták Ursula von der Leyen politikáját. Szakértők szerint az Európai Bizottság újraválasztott elnöke támadta a békemissziót, cserébe a háborúpárti koalíció megszavazta őt. Baraczka Eszter, a közmédia brüsszeli tudósítója elmondta, magyar szempontból az újraválasztás újabb hektikus öt évet vetít előre.
„A magyar kormánypártok nem szavazták meg von der Leyent a bizottság élére, mert úgy érzik, a programbeszéd alapján a migráció, a háború és a genderideológia kérdésében nem várható változás. Ebból arra lehet következtetni, hogy a magyar kormány és az Európai Bizottság kapcsolata a következő öt évben sem lesz felhőtlen” – fogalmazott Baraczka Eszter, a közmédia brüsszeli tudósítója.
A tudósító szerint ennek ellenére a gazdaság erősítésének, a versenyképesség növelésének, az európai védelem erősítésének és a migrációs eljárások unión kívüli országokba való kiszervezésének célkitűzésében a bizottság újraválasztott elnökének és a magyar kormány céljai egybeesnek.
Baraczka Eszter úgy véli, a konfliktusok borítékolhatók az Európai Unión belül is, ugyanis a
„Ráadásul az újraválasztott elnök annyi ígéretet tett, hogy egy diplomatát idézve: »három ciklus kellene ezek teljesítéséhez, ráadásul az ígéretek nagy része üti egymást«. A zöldek például azt követelik, hogy a belső égésű motorok 2035-ig történő kivezetése érvényben maradjon, a Néppárt azonban ennek visszavonását szeretné” – mondta Baraczka Eszter.
A tudósító arról is beszámolt, von der Leyen újraválasztását követően milyen történések várhatók.
Von der Leyen legutóbb egy férfi és egy női jelöltet kért, most is erre lehet számítani.
Szeptember 2-án a bizottság bemutatja a biztosi kollégiumot és nyilvánosságra hozzák a megbízóleveleket. Eközben az Európai Parlament jogi bizottsága megvizsgálja, hogy a biztosok valamelyikénél nem áll-e fent összeférhetetlenség.
Szeptember 20-án a parlament kérdőíveket fog kiküldeni a jelölteknek, ezekre 29-ig kell válaszolni.
Szeptember 30. és október 4. között több körben a szakbizottságok meghallgatják a jelölteket, majd október 21-én az Európai Parlament a tervek szerint újra szavaz, akkor már az egész Európai Bizottságról – közölte Baraczka Eszter.
Az Európai Bizottság nem biztosított kellően széles körű hozzáférést a nyilvánosság számára a koronavírus elleni vakcinák beszerzésére vonatkozó vételi szerződésekhez – közölte az Európai Unió luxembourgi székhelyű bírósága szerdán.
Az Európai Bizottság a koronavírus-járvány kitörését követően az uniós tagállamok nevében 2020-ban és 2021-ben több száz millió adag vakcinára kötött szerződéseket különféle gyógyszergyártó vállalatokkal. A vásárlásokra az uniós bizottság 2,7 milliárd eurót szabadított fel mintegy egymilliárd adag vakcina beszerzésére.
Európai parlamenti képviselők és magánszemélyek 2021-ben uniós rendelet alapján hozzáférést kértek a megállapodásokhoz és más kapcsolódó dokumentumokhoz, hogy megértsék azok feltételeit és meggyőződhessenek arról, hogy a közérdeket védték. Mivel az Európai Bizottság csak részleges hozzáférést biztosított ezekhez a dokumentumokhoz, amelyeket szerkesztett változatban tettek közzé, az érintett európai parlamenti képviselők és magánszemélyek megsemmisítés iránti keresetet nyújtottak be az Európai Unió Törvényszékéhez. 2022 októberében az Európai Ügyészség (EPPO) is vizsgálatot indított a koronavírus-vakcinák európai uniós beszerzésével kapcsolatban, miután fény derült arra, hogy
Az sms-ek tartalmára vonatkozóan számos újságírói kérdés érkezett az Európai Bizottsághoz, amelyekre a testület nem válaszolt érdemben. Az európai ombudsman később arra kérte az uniós bizottságot, hogy végezzen átfogó kutatást az sms-ek után, és amennyiben léteztek, a tartalmukat hozzák nyilvánosságra. A botrány kirobbanását és az Emily O’Reilly európai ombudsman által 2022 januárjában lefolytatott vizsgálatot követően a The New York Times keresetet nyújtott be az Európai Bíróságon a bizottsággal szemben, miután a Bild magazin szintén beperelte a bizottságot a Pfizer/BioNTech és az AstraZeneca vállalatok vakcinabeszerzési szerződéseinek nyilvánosságra hozatala érdekében.
Az Európai Bizottság azzal érvelt, hogy a szöveges üzenetek múlékonyak, és nem tartalmaznak olyan fontos információkat, amelyek indokolnák, hogy bekerüljenek a testület dokumentumkezelő rendszerébe.
Egy 2001-es uniós rendelet szerint adathordozótól függetlenül minden olyan adattartalom a nyilvánosság számára hozzáférhető uniós dokumentumnak minősül, amely az intézmény feladatkörébe tartozó politikára, tevékenységre és döntéshozatalra vonatkozó üggyel kapcsolatos. Az uniós bíróság szerdán kihirdetett ítéletében megállapította:
A bíróság megállapította azt is, hogy a keresetet benyújtó magánszemélyek megfelelően bizonyították a dokumentumok, valamint az érintettek neve, illetve személyes adatok nyilvánosságra hozatalának közérdekű voltát. Ugyanis – mint érveltek – csak a szóban forgó személyek nevének és szakmai vagy intézményi szerepének ismeretében lehetett volna megbizonyosodni arról, hogy az érintettek összeférhetetlenek-e vagy sem.
„Az Európai Bizottság ezenkívül nem vette kellőképpen figyelembe az összes körülményt ahhoz, hogy megfelelően mérlegelje a szóban forgó érdekeket, amelyek az összeférhetetlenség hiányához és az érintett személyek magánélethez való joga megsértésének kockázatához kapcsolódnak” – írta közleményében az Európai Unió Bírósága.