Marics Peti
A britek segítenek.
Volodimir Zelenszkij ukrán elnök fogadta csütörtökön Kijevben Grant Shapps nemrég kinevezett brit védelmi minisztert, tárgyalásuk középpontjában Ukrajna légvédelmének megerősítése állt, ami különösen fontos a tél beállta előtt – közölte az ukrán elnöki iroda hivatalos honlapján.
A közlemény szerint az elnök köszönetet mondott Nagy-Britanniának háború dúlta hazája határozott támogatásáért, különös tekintettel a kapott nagy hatótávolságú rakétákra, amelyek növelték az ukrán hadsereg védelmi képességeit.
A hivatal emlékeztetett arra, hogy a vilniusi NATO-csúcstalálkozón a világ legfejlettebb iparosodott demokráciáit összefogó G7-országcsoport közös nyilatkozatot fogadott el Ukrajna támogatásáról, és ebből kifolyólag megkezdődtek a tárgyalások Nagy-Britanniával kétoldalú megállapodások megkötéséről.
Grant Shapps szeptember óta vezeti a brit védelmi minisztériumot a posztjáról lemondott Ben Wallace helyett. Az Ukrajnát támogató országok úgynevezett Ramstein formátumú, szeptemberi találkozója után Shapps bejelentette, hogy London átad több tízezer tüzérségi lövedék Ukrajnának, nemrég pedig azt, hogy Nagy-Britannia további 30 ezer ukrán katona kiképzését tervezi.
Csütörtökön az ukrán fővárosba érkezett Sebastien Lecornu francia védelmi miniszter is. A kijevi francia nagykövetség közlése szerint látogatása elején lerótta kegyeletét az Ukrajnáért elesettek emlékfalánál.
Oroszország újabb dróncsapásokat mért Ukrajna három régiójára csütörtökre virradóra – közölték ukrán tisztviselők.
Az ukrán légierő közleménye szerint 34-et megsemmisítettek abból a 44 iráni gyártmányú, Sahid típusú drónból, amelyeket Oroszország az éjszaka folyamán indított a déli Mikolajiv és Odessza régiók, valamint a közép-ukrajnai Kirovohrad ellen.
Andrij Rajkovics, az ország középső részében lévő Kirovohrad megye kormányzója a Telegram üzenetküldő alkalmazáson azt írta: „Rendkívül nehéz éjszakánk volt. A régió fölött haladó Sahidek egy része megsemmisült. Voltak azonban találatok is.” Hozzátette, hogy nem voltak áldozatok, és a polgári infrastruktúrában sem keletkezett kár.
Mikolajivból nem érkezett jelentés jelentős károkról.
Oleh Kiper, Odessza régió kormányzója dicsérte a régió légvédelmét. „Nincs találat vagy pusztítás. Nem voltak áldozatok. Csak néhány kisebb tűz keletkezett a száraz fűben egy lezuhant Sahid roncsai miatt” – közölte.
„Vadászrepülőgépek, légvédelmi rakétaegységek és mobil tűzcsoportok vettek részt a támadás visszaverésében” – számolt be a hadsereg a Telegramon.
Egy korábbi közleményben a Mikolajivi terület kormányzója azt állította, hogy egy orosz rakéta szerdán késő este eltalált egy meg nem nevezett infrastrukturális létesítményt a város külterületén, de az ott keletkezett tüzet azonnal eloltották.
Az ukrán erők „fokozatosan teret hódítanak” az országot támadó orosz csapatokkal szembeni ellentámadásnak köszönhetően – jelentette ki a NATO főtitkára csütörtökön Kijevben.
Az ukrán erők „fokozatosan teret hódítanak” az országot támadó orosz csapatokkal szembeni ellentámadásnak köszönhetően – jelentette ki a NATO főtitkára csütörtökön Kijevben.
Volodimir Zelenszkij ukrán elnökkel megtartott közös sajtótájékoztatóján úgy foglalt állást, hogy az orosz csapatok Moszkva „birodalmi téveszméjéért” harcolnak.
Az államfő közölte, hogy a főtitkárral tárgyalt Ukrajna légvédelmének a tél beállta előtti megerősítéséről. Tájékoztatása szerint megvitatta Stoltenberggel a legfontosabb védelmi kérdéseket, a harctéri helyzetet és az ukrán katonák igényeit.
„Nyomást kell gyakorolni az agresszorra, hogy Oroszország visszavonuljon” – hangsúlyozta. Kiemelte: szükséges Ukrajna légi pajzsának megerősítése.
Elmondta, hogy szót ejtettek az ukrajnai energetikai infrastruktúra elleni várható támadásokról, és kérte a partnerállamokat, hogy növeljék az országának nyújtott légvédelmi rendszerek számát.
Zelenszkij elmondása szerint a NATO-főtitkár megígérte, hogy erőfeszítéseket tesz az ilyen készletek növelésére. „Együtt kell átvészelnünk ezt a telet, hogy megvédjük az infrastruktúrát és az embereink életét”– zárta szavait az elnök.
A Jevropejszka Pravda hírportál emlékeztetett arra, hogy szeptember 20-án Stoltenberg azt mondta, Ukrajnának szüksége van légvédelme megerősítéséhez lőszerekre, pótalkatrészekre és segítségre a meglévő rendszerek karbantartásához.
Hónapok óta tart a németek és az ukránok közötti üzengetés Taurus-ügyben. A nagy hatótávolságú rakéták mindenképpen minőségi erősítést jelentenének az ukrán erők számára, ugyanakkor Berlin – mint a legtöbb Ukrajnába küldött fegyver esetén – kivár, bizonytalankodik, sőt olykor a kormánytagok is ellentmondanak egymásnak. Most kiderült, a félelmeket nem kis részben arra alapozzák, hogy a rakéták működtetéséhez technikus személyzetet is kellene adniuk, ami olyan vörös vonalat jelent, amelyet a Scholz-kormány nem szívesen lépne át.
Gyorsabban véget lehet vetni Oroszország Ukrajna elleni háborújának, ha Németország Taurus típusú, nagy hatótávolságú rakétákkal is támogatja a védekezést – mondta Dmitro Kuleba ukrán külügyminiszter egy német lapnak adott interjúban a nyáron. Az ukrán diplomácia vezetője kiemelte, hogy
Szerinte indokolatlanok a berlini fenntartások azért is, mert
Nem sokkal később a német pénzügyminiszter úgy fogalmazott, „Ukrajnának meg kell nyernie a háborút. Ezért részben a mi felelősségünk annak biztosítása, hogy Ukrajna pillanatnyi ereje mindig nagyobb legyen, mint a Putyin háborújából fakadó brutalitás”, majd hozzátette, a német kormány elkötelezett amellett, hogy mindent megtegyen Ukrajna katonai képességeinek megerősítése érdekében. Christian Lindner a Taurus rakétákkal kapcsolatban pozitívan nyilatkozott, de időnyerésre játszva megjegyezte,
A következő felvonásban Boris Pistorius német védelmi miniszter igyekezett tovább hűteni a kedélyeket, amikor leszögezte: „Ebben a háborúban nincs automatizmus” – amivel arra kívánt utalni, hogy nem minden ukrán kérést kell gondolkodás nélkül kielégíteni. Ugyanakkor némiképp a felelősséget is áthárítva azt mondta,
A Wall Street Journal most arról ír, német tisztviselők informális módon kijelentették,
Olaf Scholz döntésének a hátterében pedig az a félelem áll, hogy amennyiben elküldik a Taurus rakétákat,
Ehhez egyrészt a Bundestag jóváhagyására van szükség, másrészt pedig
A tisztviselők elmondták azt is, amennyiben az Egyesült Államok elküldi a szintén sokat emlegetett ATACMS rakétarendszereket, az alapvetően változtathat a német állásponton. Erre minden esély megvan, hiszen a közelmúltban bizalmas információkra hivatkozva több médium is utalt arra, hogy Ukrajna nemsokára megkaphatja a hőn áhított rakétákat.
Németország jelenleg mintegy 600 Taurus rakétával rendelkezik, azt viszont nem tudni, hogy ebből mennyit juttatna el Ukrajnába. Igaz, ha olyan állapotban kerülnek az ukrán erőkhöz a rakéták, mint a korábban átadott Leopard 1A5 harckocsik, akkor abban nem lesz köszönet.
A minap Annalena Baerbock német külügyminiszter tett is egy utalást arra, hogy először meg kell győződni arról, hogy a rakéták működőképesek-e egyáltalán.
– fogalmazott Baerbock.