Marics Peti
Magyarországon fehér hollónak számít az a lottónyertes, aki névvel, arccal, élettörténetével vállalja, hogy egy lottónyereménynek köszönhetõen gazdagodott meg.
Bár sokan emlékezhetünk a mintegy 10 évvel ezelőtt megjelent, a Lottón nyertem című könyv főszereplőjének történetére (aki nem olvasta volna: az álnéven publikáló magyar író az meséli el a kötetben, hogy megnyerte minden idők legnagyobb főnyereményét, de élete ennek ellenére igen tragikusan alakul), de mai napig sem derül fény arra, hogy nem egy elképzelt nyeremény és nyertes meséjének köszönhetően gondolják sokan: a sok pénz nem boldogít.
Ráadásul, hazánkban még soha nem jelent meg olyan tanulmány, mely akár a lottónyertes boldogsága, akár boldogtalansága témájában foglalt volna állást. Van azonban egy olyan külföldi felmérés, melyre gyakran hivatkoznak azok, akik szerint a nagy nyeremény csak bajjal jár. Egy 1978-ban, 3 amerikai pszichológus által készített kutatás szerint a lottónyertesek "boldogságszintje" nem sokban különbözött a lottón nem nyert szomszédjaik, sőt még a nemrégiben baleset miatt tartós fogyatékossággal élni kényszerülőkétől sem. Ezt a kutatást azonban meglehetősen sok kritika érte annak kapcsán, hogy mindösszesen egy 22 fős (!) mintára alapozta eredményeit.
Más kutatások épp ellenkezőleg, határozottan állítják, hogy a pénz igen is boldogíthat. Egy 2001-es felmérés szerint, amely során 9.000 véletlenszerűen kiválasztott ember lelki állapotát vizsgálták, az derült ki, hogy azok, akik korábban váratlanul nagyobb pénzösszeghez jutottak, bizony szignifikánsan jobban érzik magukat a bőrükben, mint kevésbé szerencsés sorstársaik.
Egy másik, brit kutatás pedig kis és nagy lottónyertesek lelki egészségét hasonlította össze a lottón nem nyerőékével, és az eredmények szerint ebben a kutatásban is bizony a nagy nyereménnyel gazdagodók lelki egészsége bizonyult a legjobbnak.
Arról is készült egy érdekes kutatás Németországban, hogy miről is mondanának le az emberek annak érdekében, hogy 10 millió euróra, azaz több mint 3 milliárd forintra tegyenek szert.
Érdekes, hogy a válaszadóknak csak a 15 százaléka vállalná, hogy soha az életében nem vezet többet autót. Ennél valamivel több, 17 százalék jelezte, hogy 10 millió euróért cserében újra elvégezné iskolai tanulmányait. A válaszadóknak csak az 1 százaléka mondana le a nyereményért cserében arról, hogy beszéljen, és csak a 4 százalékuk próbálna újra összeházasodni volt férjével vagy feleségével. A legtöbben azt vállalták, hogy a pénzért cserében leadnának a súlyukból, a válaszadók 47 százaléka ekkora összegért akár 10 kg-tól is megszabadulna.
Minden ember egyedi boldogságszinttel rendelkezik, azaz igencsak különbözünk abban, milyen életstratégiával kezeljük a bennünket az életben ért szerencsés és szerencsétlen eseményeket. És ezen valószínűleg, egy nagy pénznyeremény sem változtat. Ha alapvetően kiegyensúlyozott az életünk, békében élünk magunkkal és környezetünkkel, szinte biztosra vehető, hogy egy nagy összegű vagyonhoz jutás sem változtatja meg alapjaiban életünket, hiszen csak lehetőséget ad arra, hogy valóra váltsa a saját - alapvetően biztos alapokon álló - életünk álmait.