Marics Peti
Összehazudtak mindent.
A svéd műsorkészítők a „független, objektív tájékoztatás” érdekében megkeresték az Orbán-kormány egyik leghangosabb kritikusát, Gulyás Mártont,
de szerepel a videóban Sara Svensson svéd politológus is, aki a CEU-n volt kutatási munkatárs és 2008–2013 között a Soros-egyetem doktori iskoláját végezte.
Gulyás Márton a videóban többek között arról beszélt, hogy Orbán 2010-es megválasztása óta a demokrácia megszűnt létezni Magyarországon, a kormány korlátozza a sajtó- és szólásszabadságot és rendeletben szünteti meg a genderszakokat. A nyilvánvaló hazugságokra semmilyen magyar kormányzati reakciót nem kértek, és a balliberális nyilvánosságban manapság divatos tényellenőrzés is elmaradt, az objektivitás elvárása a svéd közszolgálati vállalatnál vélhetően erre már nem terjed ki. A részleteket a Magyar Nemzet gyűjtötte össze.
Hasonlóan hajmeresztő állításokat fogalmazott meg a videóban Sara Svensson is, aki arról beszélt a diákoknak, hogy mekkora az elnyomás Magyarországon, és a politika milyen szinten hatja át az oktatás területét. Arra természetesen nem tért ki, hogy Svédországban valóban erős kormányzati nyomásgyakorlás érvényesül, ha kényes kérdések kerülnek szóba. Emlékezetes, hogy 2021-ben etikai vizsgálat indult a Lundi Egyetem neves kutatói ellen amiatt, hogy egy olyan tanulmányt tettek közzé, amely kimutatta, hogy a 2000 és 2015 között Svédországban előforduló nemierőszak-esetek elkövetőinek 48 százaléka külföldön született külföldi állampolgár, míg további 12 százalék második generációs bevándorló. A botrány amiatt tört ki, hogy habár magához a projekthez engedélyt kértek és kaptak, a végső megállapításokat nem nyújtották be előzetes kormányzati jóváhagyásra. Ebből az esetből egyértelműen látszik, hogy
Svédországban a kormány az egyetemi kutatókat is cenzúrázza,
nem lehet szabadon publikálni a valóságot bemutató adatokat, ha azok cáfolják a központi narratívát vagy olyan problémákra világítanak rá, amelyek a svéd politikai elit felelősségét is felvetik.
De nézzük az oktató anyag további részleteit, amelyek felfedik a svéd vezető elit hazánkkal szemben folytatott ellenséges politikáját is!
A Magyarországot lejárató videó azt sugallja, hogy az Orbán-kormány 2010 óta folyamatosan leépítette a demokráciát, elüldözték az egyik legnevesebb egyetemet, és a fiatalok is úgy érzik, hogy el kell menniük az országból.
Az „objektivitás” jegyében olyan politikusokat szólaltatnak meg, mint Christofer Fjellner volt európai parlamenti képviselő (2004–2019), aki jelenleg a svéd Moderaterna (mérsékeltek) párt stockholmi vezetője. Fjellner arról beszél, hogy Orbán Viktor minden határt átlépett. Nem meglepő, hogy a svéd politikus támogatta a Magyarország elleni 7. cikkely szerint eljárás megindítását. A jelenlévő svéd EP-képviselők közül a Svéd Demokraták két képviselője kivételével valamennyien a szöveg mellett szavaztak.
„Elítéli a magyarországi fejleményeket, amelyek az elmúlt években a jogállamiság, a demokrácia és az alapvető jogok súlyos korlátozásához vezettek” – áll az állásfoglalóban. Ez volt az első alkalom, hogy az Európai Parlament megszavazta a 7. cikk életbe léptetését. A képviselők arra is felszólították a magyar kormányt, hogy vonja vissza a menedékkérőkről és a civil szervezetekről szóló törvényeit, és engedje meg, hogy a budapesti Közép-európai Egyetem továbbra is ingyenes intézmény maradjon.
Sőt, azzal is vádolták hazánkat, hogy mi vagyunk a demokrácia ellenségei, és veszélyeztetjük a második világháború után létrejött békeidőszakot.
Többször megszólal Judith Sargentini, volt európai parlamenti képviselő, aki a Magyarországot elítélő korábbi jelentésről vált hírhedté. Sargentini szerint a magyar kormány az évek során folyamatosan megsértette az uniós értékeket, és ezt az EU már nem tűrhette tovább.
A videóban három középiskolás diák azon szörnyülködik, hogy a magyar oktatásban kiemelt szerepet szentelnek a hazaszeretetnek.
Ludvig Norman, a Stockholmi Egyetem politikatudományi kutatója szerint a Fidesz jobboldali nacionalista párt, amely magyar felsőbbrendűséget hirdet, ezért sokszor kirekesztik a kisebbségeket (romákat), vagy azokat, akik nem illenek a kormány által elképzelt családmodellbe.
A videó végén Gulyás Márton azt állítja, hiába tűnik úgy, hogy Magyarországon demokrácia van, hiszen vannak választások, attól még egy elnyomó, autokrata rezsim uralkodik. Gulyás szerint az embereknek nincs lehetőségük, hogy felszólaljanak bizonyos ügyekben, ellenvéleményt formáljanak a kormánnyal szemben. Ezt akkor mondta, amikor itthon százezres nézettsége volt már a Partizán YouTube-csatornának.
A második tananyag foglalkozik Magyarországgal és egy rövid leírást is kapunk a videón látottakról. Felidézik, hogy az Európai Unió második világháború után jött létre és akkoriban a kontinens államai gazdasági és demokratikus együttműködéssel akarták megőrizni a békét. Hangsúlyozzák, hogy a demokratikus szempont mindig is fontos volt az EU-nak, és erről ma a lisszaboni szerződés és az EU alapszabálya rendelkezik. – Mi történik, ha a tagállamok elkezdik megsérteni a demokratikus értékeket? – teszik fel a kérdést, majd megemlítik Sara Svenssont, aki Magyarországon „egy bezárással fenyegetett egyetemen (CEU) dolgozik”, illetve fiatalokkal is találkoznak, „akik arról beszélnek, hogyan változtak az iskolai tananyagok az utóbbi időben”.
A lecke végén a tanulók különböző kulcsfogalmakat tanulhatnak meg, mint például: sajtószabadság, jogállamisági elvek, szuverenitás, diktatúra. A videó után vitára buzdítják a tanulókat, és hamis, félrevezető állításokat tartalmazó kérdésekre kell válaszolniuk. Tényként kezelik Gulyás és Svensson fent említett hazugságait is, például így:
Gulyás Márton politikai aktivista azt mondja, hogy még akkor is, ha egy tagállam a felszínen látszólag demokráciának tűnik például általános választásokkal, a gyakorlatban elnyomó rezsim lehet. Magyarázd el, hogy lehet ez így.
További kérdések foglalkoznak például azzal, hogy az „anyaföld szeretete” fogalmát miként lehet értelmezni demokratikus és történelmi szempontok alapján.
A félrevezető kérdések és válaszok helyett célszerűbb lenne tényellenőrzést végezniük a skandináv ország diákjainak, hiszen sok esetben éppen arra jönnének rá, hogy Magyarországon jobb a helyzet, mint náluk. Például megemlíthetnék, hogy Magyarországon a romák 46 százaléka áll foglalkoztatásban, míg Svédországban nyolcvan százalékuk munkanélküli. Érdekes felvetés, hogy mit szólna fordított esetben Svédország, ha a magyar iskolákban a tanulók a bevándorlás negatívumairól, a kisebbségek körében előforduló magas munkanélküliségről vagy éppen a bűnözési rátáról tanulnának.
A svéd oktatófilm elfogultsága nem teljesen meglepő, és nem is példátlan, hiszen a svéd média már régóta ellenséges a magyar kormánnyal szemben. Korábban is hamis híreket terjesztettek Magyarországról, és erről papírjuk is van, hiszen 2019 őszén a svéd médiahatóság elmarasztalta a helyi közszolgálati televíziót, mivel az SVT hazugságokat állított a magyar „túlóratörvényről”.
Ezt megelőzően, 2016-ban megbüntette az UR svéd televíziós csatornát az ország diszkriminációellenes ombudsmanja, mivel egy álláspályázaton kifejezetten afro–svéd hátterű producert kerestek. A diszkriminációs ombudsman szerint az álláshirdetés célja az volt, hogy elriasszon bizonyos etnikai hovatartozású embereket a munkától, és így közvetlen diszkrimináció valósult meg, ami sérti a vonatkozó törvényeket.
A filmben főszerepet játszó Gulyás Mártonhoz és szennymédiájához a Partizánhoz az országgyűlési választás előtt jelentős összegek áramlottak Amerikából. 2021 decemberében ők maguk számoltak be arról, hogy 15 ezer dollárt nyertek a German Marshall Fund és kétszázezer dollárt a The Foundation for Democracy and Pluralism meghívásos pályázatán (ez mai árfolyamon körülbelül 67 millió forint). A csatorna a saját Facebook-oldalán közölte azt is, hogy az amerikai törvényhozás által támogatott National Endowment for Democracy (NED) 98 ezer dollár (34 millió forint) támogatást nyújtott a csatorna 2022-es választási roadshow-jára.
A NED-ről pedig meglehetősen érdekes információkat lehet megtudni abból a nemzetbiztonsági jelentésből, amely a 2022-es országgyűlési választások külföldi befolyásolását vizsgálata.
A titkosítás alól feloldott dokumentumból kiderült, hogy a szervezet nem más, mint a CIA hivatalossá tett megjelenése külföldön. Allen Weinstein, aki segédkezett a NED létrehozásában, 1991-ben kijelentette:
Annak, amit ma csinálunk, a nagy részét 25 évvel ezelőtt a CIA rejtetten csinálta.
Ez a szervezet támogatta tehát Gulyásékat, és ezen a ponton érdemes felidézni Robert F. Kennedy Jr. szavait. A The Epoch Times amerikai, jobboldali hírportál felvétele szerint az amerikai demokrata elnökjelölt közölte, hogy az Egyesült Államok miként befolyásolja a különböző országok belpolitikáját. Elmondta, hogy az USA propagandacélokra külföldi újságírókat fizet le.
Hozzátette, Amerika a világ minden részén birtokol médiumokat, és több ezer újságírót tartanak a fizetési listájukon.
A finanszírozást pedig a CIA bonyolítja a Nemzetközi Fejlesztési Ügynökség (USAID) nevű külügyminisztériumi szervezeten keresztül
– nyilatkozta a politikus.
Azt nyilván nem lehet kijelenteni, hogy a Partizánt az amerikai titkosszolgálat is finanszírozta, hiszen a dolog – titkos, fedett – természeténél fogva ez gyakorlatilag bizonyíthatatlan lenne, a valóságelemek egymás mellé illesztése azonban megdöbbentő összefüggéseket mutat.
Gulyás Márton egyébként korábban sem tagadta, hogy amerikai pénzből finanszírozzák őket, sőt a Partizán vezetője nemrég ért haza egy tengeren túli ösztöndíjprogramról, amelyet az amerikai kormány fizetett.