Marics Peti
Egy utolsó pillanatos vétó miatt esett egymásnak a két ország.
Diplomáciai botrány robbant ki Berlin és Ankara között, miután Németország megvétózta Törökország azon törekvését, hogy az Európai Unió "hagyományos élelmiszer-különlegességként" ismerje el a döner kebabot, pont úgy, mint például a nápolyi pizzát, az osztrák szénatejet, a belga lambic típusú sört, és a magyar tepertős pogácsát - írja a Guardian brit napilap online kiadása. A portál beszámolója szerint a német kormány kizárólag azért blokkolta a javaslatot, mert a népszerű "streetfood" árrobbanásától tart.
A török bevándorlók által meghonosított étel körüli vita azt követően robbant ki, hogy Törökország áprilisban kérelmezte a döner "hagyományos élelmiszer-különlegességként" történő elismerését. A török javaslat szerint a döner elnevezést csak azokra a húsnyársakra lehetne használni, melyek megfelelnek a meghatározott gyártási módszereknek és a húsra vonatkozó szigorú előírásoknak.
Az Európai Bizottsághoz benyújtott török javaslat szerint csak a „vízszintesen 3-5 milliméter vastagságú darabokra szeletelt” marha- és bárányhúst lehetne dönerként árusítani. A csirkehúsos változat esetében a szeletek lehetnének vastagabbak is, ugyanakkor darált húsos nyársakat egyáltalán nem lehetne dönernek nevezni. Mindemellett külön előírásoknak kellene megfelelnie a vágott állatok életkorának, a hús szeleteléshez használt késeknek, valamint a hús pácolásához használt fűszereknek.
Sajtóértesülések szerint az Ursula von der Leyen vezette bizottság mindent rendbent talált Törökország javaslatával, Németország azonban az utolsó pillanatban vétót emelt ellene szerdán. Berlin indoklása szerint a döner azért nem kaphatja meg a különleges minősítést, mert az bürokratikus akadályokat jelentene az utcai büfék számára, és jelentősen megemelné az étel árát.
Szakértők szerint a német kormány egyik legnagyobb aggodalma, hogy a döner kebab ára épp az ősszel esedékes tartományi választások előtt emelkedne meg, jelentősen lerontva ezzel - a közvélemény-kutatásokon egyébként is rosszul szereplő - kormánypártok esélyeit.
Az uniós törvények értelmében a két országnak most hat hónapja van arra, hogy rendezzék a vitás kérdéseket és kompromisszumot találjanak, különben az Európai Bizottságnak kell döntenie a döner sorsáról. Bár Törökország nem tagja az Európai Uniónak, harmadik országok is bejegyeztethetik a termékeket.
A döner kebab ára egyébként rendkívül érzékeny politikai témává vált Németországban az elmúlt időszakban. A török bevándorlók által meghonosított, ám mostanra német nemzeti kincsnek számító "street food" ára csaknem a duplájára nőtt az elmúlt két évben, ezért a megélhetési válság egyik szimbólumává vált.
A radikálisan baloldali Die Linke párt nemrég azzal került be a hírekbe, hogy 4,9 eurós hatósági árat akart bevezetni a kebabra, de a javaslatát leszavazták.
A döner árának kérdésköre annyira foglalkoztatja a német politikát, hogy a kormány nemrég a közösségi oldalán tett közzé egy magyarázó posztot, amiben kifejtették, hogy az orosz agresszió miatt megemelkedett energiaárak, és az élelmiszer-infláció miatt nőtt az utóbbi időben az étel ára.